Adaptace románu Boženy Němcové Babička se v roce 1940, v temné době protektorátu, stala pro diváky manifestací vlasteneckých citů. Zkušený režisér František Čáp ve filmu citlivě vypráví příběh prosté, staré ženy, která najde nový domov na Starém bělidle u dcery Terezky Proškové a získá si všechny kolem sebe moudrostí a láskyplnou rozvahou. Nejhlubší stopu zanechá moudrá babička ve vnučce Barunce (Nataša Tanská)... Čápův stylový snímek se opírá o milostnou linii spojenou s nešťastnou Viktorkou (Jiřina Štěpničková), Kristlou z hospody a kněžninou schovankou Hortensií. Dojímá i krásou české krajiny, zachycené kamerou Karla Degla. Babička se stala první velkou filmovou rolí tehdy pětašedesátileté Terezie Brzkové, která se filmu začala věnovat až po odchodu do divadelního důchodu a působila v něm až do roku 1959.
Proškovy děti netrpělivě očekávají příjezd své babičky na Staré bělidlo. Po selsku ustrojená žena si je hned získá laskavostí a moudrostí. Stejně snadno naváže vztah se sousedy, kteří se jí záhy začnou svěřovat se svými bolestmi. Nejvíce starou ženu dojme příběh šílené Viktorky, jež se jako dívka zamilovala do myslivce, odešla s ním a snad šťastně žila. Muž však na vojně padl a ona se vrátila do rodné vsi. Nedokázala už ale žít mezi lidmi, bloudila po lesích, až ji jednou za bouřky zabil padající strom. Této nešťastnici už babička nemohla pomoci. Je tu však Kristla a její Jakub, který má odejít na čtrnáct let na vojnu, a pak kněžnina schovanka Hortensie, která se trápí pro lásku k malíři. Když si babička získá náklonnost paní kněžny, přimluví se za mladé dvojice a také získá místo pro chudáka Kudrnu. Babička umírá a má jediné přání - vidět Barunku, kterou si nejvíce oblíbila. Dívka je nyní ve Vídni, ale přijede domů včas, aby se s babičkou rozloučila.
Tento námět byl již v českém filmu zpracován pod stejným názvem (r. Thea Červenková, 1921).
babička
Terezka Prošková, babiččina dcera
Jan Prošek, Terezčin manžel
Barunka, starší dcera Proškových
Jan, starší syn Proškových
Vilím, mladší syn Proškových
Adélka, mladší dcera Proškových
Adélka, mladší dcera Proškových jako starší
kněžna Kateřina Vilemína Zaháňská
komtesa Hortensie
Viktorka
černý myslivec
Kristla
hostinský, otec Kristly
chasník Míla Jakub
otec mlynář
mlynářka
Manči, dcera mlynářových
riesenburský myslivec
poklasný Kudrna
kovářka věštkyně
písař Piccolo
správce zámku
správcova žena
komorník na zámku Leopold
Vorša
Tomeš
kočí Václav
Vavřínek, Kudrnův syn
Cilka, Kudrnova dcera
Bětka, Kudrnova dcera
důchodní
důchodního žena
host na zámku
komorník na zámku
komorník na zámku
komorník na zámku
dítě
dítě
dítě
dítě
dítě
dítě Kudrnových
dítě na dožínkách
pes Sultán
pes Tyrl
Božena Němcová (Babička – román)
Karel Šilhánek, Vilém Brož (ředitel výroby)
Karel Hašler (umělecký poradce), Milan Maralík (jazykový poradce)
Antonín Frič (fotograf)
Orchestr F.O.K. (Dirigent Jiří Fiala)
Babička
Babička
Grandmother
Grossmütterchen
film
hranýdistribuční
poetický
Československo
1940
1940
začátek natáčení 1. 9. 1940
konec natáčení 7. 10. 1940
datum cenzury 11. 11. 1940 (kulturně-výchovný)
datum cenzury 1943 (predikáty „umělecky zvlášť hodnotný film“,„kulturně hodnotný film“ a „film pro Den hrdinů“)
datum cenzury 16. 2. 1945 (predikáty „umělecky zvlášť hodnotný film“,„kulturně hodnotný film“ a „film pro Den hrdinů“ /16mm verze/)
datum cenzury 05/1945 (konec povolení k promítání 30. 6. 1948)
vyřazení z distribuce 18. 5. 1945
vyřazení z distribuce 31. 1. 1950
vyřazení z distribuce 1. 5. 1993
premiéra 15. 11. 1940 /přístupný mládeži/ (kina Blaník /2 týdny/ a Lucerna /2 týdny/, Praha)
obnovená premiéra 02/1945 /přístupný mládeži/ (16mm verze)
obnovená premiéra 13. 7. 1945 /přístupný mládeži/
obnovená premiéra 1. 1. 1967 /přístupný mládeži/
Nejlepší reklamou pro tento film je jeho prostý název. Klenot českého písemnictví. To je Lucernafilm! (1940) / Český film podle románu Boženy Němcové s Terezií Brzkovou v hlavní roli. (1967)
Lucernafilm (původní 1940), ČMÚ (obnovená 1945 /16mm verze/), Státní půjčovna filmů (obnovená 1945), Ústřední půjčovna filmů (obnovená 1967)
dlouhometrážní
97 min
2 768 metrů
16mm, 35mm
1:1,37
černobílý
zvukový
Tobis – Klang
česká
česky
bez titulků
české, německé
Akce: Stuhy časopisu Český filmový zpravodaj
1941
Praha / Československo
Modrá stuha za nejlepší český film v roce 1940
Lucernafilm
udělila redakce Českého filmového zpravodaje k 1. 1. 1941 za obsahově nejhodnotnější film domácí produkce minulého roku a to s ohledem na jeho provedení vnitřní i vnější, jakož i elkové zladění, které uplatňuje vnitřní hodnoty slavného díla národní básnířky Boženy Němcové